Eger komplex vonzáskörzetének dinamikai vizsgálata - Bodor, Norbert; Pénzes, János (Tér és Társadalom, 2012)
Tanulmányunkban Eger vonzáskörzetének vizsgálatával foglalkozunk, igyekszünk dinamikai összehasonlítást is végezni egy 1980-as átfogó felmérés eredményeivel. Elemzésünk célja az, hogy Eger négy ágazatra – kiskereskedelem, foglalkoztatás, egészségügy és oktatás – vonatkozó, valamint komplex vonzáskörzetét feltárjuk, és bemutassuk az elmúlt három évtizedben lezajlott változásokat, továbbá ezek magyarázatára is kitérjünk. Eger kiskereskedelmi vonzáskörzete megváltozott, mivel az ágazat egésze is jelentősen átalakult. A vásárlások száma nőtt, azonban a vidéki vásárlók aránya csökkent. A legnagyobb áruházak nagyobb vonzásövvel rendelkeznek, mint a belvárosi üzletek, ugyanakkor összességében véve Eger vonzáskörzete mégis csökkent. A megyeszékhely foglalkoztatási szerepe nőtt, vonzáskörzete kiterjedt, ez azonban kevesebb Egerbe ingázó munkavállalót jelentett a foglalkoztatás jelentős rendszerváltás utáni leépülése miatt. Az egészségügyi vonzáskörzet adminisztratív úton szabályozott, és nem változott meg érdemben 1980-hoz képest. A középfokú oktatási vonzáskörzet a tankötelezettség korhatárának emelése miatt minden tekintetben kiterjedt. Tanulmányunk legfontosabb következtetései a következők. Ágazatonként eltérő tendenciák érvényesültek, amelyek hátterében különböző társadalmi, gazdasági és politikai okok húzódtak meg. A lezajlott változások kettős képet mutatnak, mivel Eger komplex vonzáskörzetének abszolút kiterjedése csökkent, valamint az erősebben vonzott települések köre is szűkült. Ugyanakkor a megyeszékhely közelében fekvő – szuburbanizációs célterületnek számító – települések esetében mégis jellemzően erősödött a vonzás intenzitása.